Biedrības “Formula 2050” definētie valsts attīstības uzstādījumi

iesniegšanai Valsts prezidenta kancelejai

Kopsavilkums

2022. gada 4. novembrī, Rīgā

Valsts uzdevums ir veidot tādu vidi, kurā katrs Latvijas pilsonis var izmantot savu potenciālu. Globalizācijas procesi pasaulē, kas balstās brīvā darbaspēka, kapitāla un preču kustībā, rada apstākļus, ka nacionālas valsts pastāvēšanas nozīmība bieži tiek apšaubīta, savukārt vienotas nācijas veidošana netiek uzskatīta par aktuālu jautājumu.

Uzskatām, ka valsts uzdevums ir nepārtraukti atbildēt uz jautājumiem, kāpēc tieši Latvija ir unikāla vieta kurā cilvēkiem realizēt savu potenciālu un, kā panākt ekonomisko labklājību iedzīvotājiem, vienlaikus nodrošinot sekmīgu valsts funkciju realizāciju, kā veidot tādu sociālo vidi, kura būtu gan iekļaujoša, gan uz indivīda un sabiedrības attīstību vērsta, kā arī skaidri definēt valsts pārvaldes uzdevumus un to efektīvas īstenošanas mehānismus.

Esam pārliecināti, ka nevar vadīt to, ko nevar kontrolēt, tāpēc konferences laikā tika iezīmēti valsts pārvaldes ilgtermiņa un īstermiņa uzdevumi, kā arī izvirzīto uzdevumu izpildes rādītāji, kuru sasniegšana palīdzētu politiķiem veidot līdzsvarotu valsts attīstību, bet sabiedrībai pārliecināties par valsts attīstību kopīgi izvēlētā virzienā.

Mēs piedāvājam valsts attīstības mērķus iedalīt četrās grupās, kas kopīgi nodrošinātu līdzsvarotu pieeju valsts attīstības mērķu formulēšanai, precīzi definējot mērķu izpildes kritērijus.

Konferencē izkristalizējās priekšlikumu kopums, kurus būtu lietderīgi iekļaut jaunās valdības Deklarācijā un Rīcības plānā. Aicinām Latvijas politiķus valdības Deklarācijā, Rīcības plānā iekļautos, kā arī konferences laikā identificētos mērķu realizēt veicot vispusīgu un padziļinātu analīzi, kas nodrošinātu efektīvāko izvirzīto mērķu sasniegšanas ceļu un realizācijas mehānismu izvēli.

Prof. Mārcis Auziņš, Biedrības “Formula 2050” valdes priekšsēdētājs

Ieva Tetere, Biedrības “Formula 2050” valdes locekle

Laimdota Straujuma, Biedrības “Formula 2050” valdes loceklis

Prof. Juris Binde, Biedrības “Formula 2050” valdes loceklis

Andris Nātriņš, Biedrības “Formula 2050” valdes loceklis

Ģirts Rungainis, Biedrības “Formula 2050” valdes loceklis

Prof. Gundars Bērziņš, Biedrības “Formula 2050” valdes loceklis

LATVIJAS IDENTITĀTE UN DROŠĪBA

Uzdevums	Mērījums	Mērvienība
Vidēja termiņa uzdevumi
Vienota izglītības bez etniskā dalījuma latviešu valodā kā vienotas politiskās nācijas veidošanās priekšnosacījums Izglītības sistēmas pilnveide un STEM jomu integrācija izglītības saturā	Vienota skolu tīkla izveide (bez etniskā dalījuma latviešu un cittautiešu) PISA testu rezultāts, STEM integrācijas un īpatsvars	Ir/nav PISA tests Top 5 STEM ir/nav
Eiropas Savienības un NATO pozīcijās balstītas Latvijas piegāžu ķēžu un krīžu noturības veicināšana, augsto tehnoloģiju kompetenču veidošana un pieejamības nodrošināšana	Latvijas valsts nodrošināto pamatpakalpojumu nepārtrauktība (krīžu laikā) Mūsdienīgas civilās aizsardzības sistēmas izveide DESI (sabiedrības digitalizācijas indekss)	Ir/nav Ir/nav Eiropas Top 5
Ilgtermiņa uzdevumi
Politiskās uzticēšanās paaugstināšana sabiedrībā	Pozitīva tendence uzticības pieaugumam (aptauju rezultāti)	< %
Latvijas sabiedrības un valsts unikālās lomas apzināšanās globālajā pasaulē	Analītiska un ziņu satura raidījumu piedāvājuma pieaugums	< %

TEHNOLOĢIJU UN ENERĢĒTISKĀS NEATKARĪBAS VIRZĪTAS EKONOMISKĀS ATTĪSTĪBAS DIMENSIJA

Uzdevums	Mērījums	Mērvienība
Vidēja termiņa uzdevumi
Enerģijas resursu pieejamība un neatkarība no trešo valstu tirgus	Konkurētspējīga cena Eiropas ziemeļaustrumu reģionā Latvijas patēriņa attiecība pret valstī saražoto	> cena (kwh) < 90%
Latvijas ekonomikas konkurētspējas nodrošināšana Baltijas reģionā	IKP izaugsmes dinamika attiecībā pret kaimiņvalstīm Nodokļu konkurētspēja Investīciju, finansējuma pieejamība un cena	LV IKP > LT, EE IKP (ceturkšņa un gada) LV=LT,EE Investīcijas EUR %<=EU
Spēcīgu uzņēmumu klasteru izveide Latvijai raksturīgajās ekonomikas nozarēs	Uzņēmumu koncentrācija un izmērs (lieli un koncentrēti uzņēmumi vienas nozares ietvaros) Patentu skaits uz vienu uzņēmumu Eksportspēja un eksporta apjoms ar augstu pievienoto vērtību Sadarbība ar zinātniskajām institūcijām	Skaits un kapitalizācija Skaits Eiro Projektu finansējuma apjoms
Valsts un privātā kapitāla proporcijas maiņa par labu privātā kapitāla īpatsvaram uzņēmējdarbībā	Kapitalizācijas proporcija starp valsts un privāto uzņēmumu kapitālu	Proporcija
Vidējās algas konkurētspēja Baltijas reģionā	Vidējā alga salīdzinājumā ar Baltijas valstīm	LV = LT, EE
Ilgtermiņa uzdevumi
Pozitīva demogrāfiskā bilance un efektīvas reemigrācijas politikas īstenošana	Dzimstības rādītājs uz vienu sievieti Reemigrācijas dinamika	Koeficients > 2,1 Skaits
Vecuma struktūras izaicinājumu mazināšana (sociālā nodrošinājuma un veselības aprūpes sistēmā)	Iedzīvotāju iesaistes darba tirgū koeficients/ vecuma slodzes koeficients Veselīgie dzīves gadi (Skandināvijas līmenī)	Proporcija Vecums gados
Skaidra, visaptveroša un ilgtspējīga valsts enerģētikas politika, ietverot Eiropas Zaļā kursa nostādnes	Politikas, regulējošo dokumenti, atbalsta mehānismi.	Ir/ nav

SOCIĀLĀ DIMENSIJA

Uzdevums	Mērījums	Mērvienība
Vidēja termiņa uzdevumi
Latvijas pensiju sistēmas stabilitāte kā uzticības garants valstij	Nabadzības riska indekss pensionāriem vecumā 65+ gadi	Proporcija, %, CSP, Eurostat
Sabiedrības vajadzībām precīzi atbilstoša pabalstu sistēma, kas balstīta uz datiem pieņemtos lēmumos	Nabadzības riska indekss	Proporcija, %, CSP, Eurostat
Sociālās politikas pārskatīšana, pamatojoties uz datiem, izvērtējot sabiedrības līdzdalības un līdzmaksājumu iespējamās formas	Iedzīvotāju pilsoniskās līdzdalības indekss Apmierinātība ar dzīvi	Proporcija, %, Eurostat
Darba spēka pārkvalifikācija un kvalifikācijas paaugstināšana mūža garumā	Pārkvalificēto darbinieku skaits Mūžizglītības programmu kvalitāte un skaits	Skaits Darba devēju atsauksmes, skaits
Ilgtermiņa uzdevumi
Latvijas iedzīvotāju savstarpējās sociālās uzticēšanās vairošana (Uzticība valstij, kā attīstības pamats “Ziemeļvalstu zelta” koncepcija)	Iedzīvotāju savstarpējā uzticēšanās (no 16 g.)	Skala (0-10), CSP, Eurostat

POLITISKĀ DIMENSIJA

Uzdevums	Mērījums	Mērvienība
Vidēja termiņa uzdevumi
Politisko lēmumu pieņemšana balstīta pētniecībā, pierādījumos, datos, sadarbībā ar pašvaldībām un sociālajiem partneriem	Valts analītisko dienestu kapacitāte un sadarbība ar zinātniskajām institūcijām Zinātnes augstskolu noslēgtie līgumi ar valsts institūcijām Skaidri definētas sadarbības platformas (sociālie partneri, pašvaldības, zinātniskās institūcijas)	Latvijai svarīgu lēmumu analītiskās kapacitātes finansējums Latvijas institūciju analītiskās kapacitātes finansējums
Labas, elastīgas un efektīvas pārvaldības principu ieviešana valsts pārvaldes institūcijās	Sadarbības izmaksu ar valsti samazinājums un salīdzinājums ar Baltijas valstīm	Vidējās izmaksas (laiks, nauda)
Nodokļu likumdošanas vienkāršošana (administratīvā sloga samazināšana)	Nodokļu iekasēšanas izmaksas pret ēnu ekonomikas apjomu	%
Digitālās transformācijas turpinājums	Vienota datu bāze Atvērtu datu skaits API zvanu skaits	Ir/nav skaits
Ilgtermiņa uzdevumi
Tiesību principos un pēc “likuma gara”, nevis normatīvismā veidota likumdošana kā tiesiskas valsts pamats	Satversmes tiesas spriedumu skaita samazināšanās Sabiedrības vērtējums par likumu sarežģītības līmeni dinamikā	Skaits Aptauja
Aktīva, atvērta, sistēmiska, divpusēja komunikācijas ar sabiedrību un jaunatni iekļaujoša saziņas politika. Modernu komunikācijas līdzekļu izmantošana.	Pozitīva tendence uzticības aptauju mērījumos galvenajām valsts institūcijām Iedzīvotāju politiskās uzticēšanās indekss Iedzīvotāju īpatsvars, kas darbojas nevalstiskajās organizācijās (%)	Ir/ nav Aptaujas vērtējums, proporcija, %